УДК 316.774:070 (438)
Світлана Польовик,
канд. наук із соц. ком., мол. наук. співроб. Фонду Президентів України Національної бібліотеки України імені В. І. Вернадського
КОНТЕНТ-АНАЛІЗ ПОЛЬСЬКОГО ВИДАННЯ
«РІЧ ПОСПОЛИТА» (RZECZPOSPOLITA) ЯК ДЖЕРЕЛА ФОРМУВАННЯ ІНФОРМАЦІЙНО-БІБЛІОГРАФІЧНОГО БЮЛЕТЕНЯ «УКРАЇНА У ВІДГУКАХ ЗАРУБІЖНОЇ ПРЕСИ»
Здійснено контент-аналіз публікацій польського видання «Річ Посполита» як джерела формування інформаційно-бібліографічного бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси» Фонду Президентів України Національної бібліотеки України імені В. І. Вернадського. Досліджено проблематику та динаміку висвітлення на сторінках тижневика позитивних і негативних сторін іміджу України за рубежем.
Ключові слова: контент-аналіз, «Річ Посполита», рубрика, Європейський Союз, українсько-російські відносини.
Постановка наукової проблеми визначається назрілою потребою осмислення сприйняття іміджу України зарубіжними ЗМІ, які із простого передавача відомостей перетворилися у важливого учасника внутрішнього та зовнішнього життя суспільства, у результаті чого різко зросла їх роль у формуванні як внутрішнього та зовнішнього курсу держави, так і громадської думки. Особлива роль у цьому відводиться газетним виданням, які надаючи оперативну і доступну інформацію, «створюють громадську трибуну» [2]. Увага дослідників різних галузей науки до дослідження газетної інформації щодо подій, які відбуваються у повсякденному житті суспільства, не втрачає своєї актуальності у процесі формування поглядів громадян, закономірно викликаючи підвищений інтерес. Досить успішно моніторинг газетних публікацій проводить Національна бібліотека України ім. В. І. Вернадського (НБУВ), формуючи на цій основі бібліографічні, аналітичні та інформаційні видання [1]. Зокрема, Фонд Президентів України, як структурний підрозділ НБУВ, з червня 2011 р. розпочав підготовку інформаційно-бібліографічного бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси» з метою інформаційного забезпечення органів державної влади у ході виконання ними безпосередніх функціональних повноважень, вирішення актуальних проблем та вдосконалення роботи державних структур і їх підрозділів [3]. У бюлетені подається оперативна інформація про Україну, опублікована на сторінках зарубіжних газетних видань (80 Інтернет-версій періодичних видань іноземною мовою).
Об’єктом дослідження стала електронна версія задокументованих інформаційних матеріалів впливового польського газетного видання «Річ Посполита» (Rzeczpospolita), яке є джерелом формування інформаційно-бібліографічного бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси». Серед причин, які зумовили вибір для дослідження саме цього видання, слід назвати: 1) Україна та Польща у історичному, політичному, культурному розвитку тісно пов’язані; 2) Польща відіграє важливу роль у просуванні українських інтересів в ЄС. Таким чином, актуальність теми зумовлена тим, що моніторинг впливового польського тижневика є одним із ефективних способів дослідження проблеми висвітлення на його сторінках позитивних і негативних сторін іміджу України за рубежем.
Аналіз останніх досліджень та публікацій з даної теми. Деякі аспекти контент-моніторингу та контент-аналізу щодо образу України на сторінках польських ЗМІ було розкрито у роботах В. Гевко, С. Непорада. Активними інформаторами з питань України в польських ЗМІ вважаються С. Колотова, Ю. Котова, В. Портнікова, О. Механік. За останнє десяріччя результати контент-аналізу газетних публікацій у бібліотечній практиці були представлені А. Федорчуком, Н. Танатар та ін. Однак, аналіз напрацювань щодо цієї тематики свідчить, що даний напрям не можна віднести до числа добре розроблених, зокрема стосовно зарубіжних видань суспільно-політичного спрямування у світлі останніх подій в українському суспільстві.
Мета дослідження. Проблематика статті спрямована на дослідження аналітики зарубіжних авторів щодо політичного та економічного розвитку України, суспільно-політичних подій, які відбуваються у нашій державі на даному етапі, висвітлених на сторінках польського тижневика «Річ Посполита» як джерела формування інформаційно-бібліографічного бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси». 
Виклад основного матеріалу дослідження. На сьогодні «Річ Посполита» – одна з найбільших польських щотижневих газет із середнім тиражем близько 160 тис. примірників [4]. Видання має суспільно-політичний формат. Мова видання – польська.
При проведенні контент-аналітичного дослідження було проаналізовано 144 випуски тижневика з червня 2011 р. по червень 2014 р. Досліджуваний період був розділений на три тимчасові проміжки: червень 2011 – червень 2012 рр., червень 2012 – червень 2013 рр., червень 2013 – червень 2014 рр. Вибір періоду дослідження обумовлений тим, що він найбільш яскраво характеризує динаміку висвітлення подій в Україні закордонними ЗМІ. Для дослідження були використані інформаційні матеріали про Україну, опубліковані у тижневику протягом означеного періоду. У ході аналізу було відстежено 343 публікації відповідно до заданої тематики. На основі отриманих даних побудована діаграма, яка відображає відсотковий обсяг публікацій про Україну. Виходячи з тематики, визначався характер тексту – позитивний або негативний.
Проблеми сучасної України за перший досліджуваний період (червень 2011 – червень 2012 рр.) були висвітлені у 97 публікаціях тижневика. Можна виділити кілька основних проблем, звертаючись до яких журналісти формували у громадян відповідні іміджеві характеристики України. Як свідчить проведене контент-аналітичне дослідження, на сторінках газети «Річ Посполита» за вказаний період, Україна постала як держава, яка переживала політичну та економічну кризу. Польське видання досить детально описувало всі ці події.
У більшості публікацій під рубрикою «Європейський Союз» йдеться про переговорний процес щодо підписання Угоди про асоціацію України з ЄС (25 статей). На шпальтах газети публікують коментарі відомих польських політиків, які вважають підписання Угоди про асоціацію з ЄС Україною «аналогом хрещенням Русі» та засуджують позицію Росії щодо обраного Україною європейського шляху розвитку (П. Залєвський «Кремль боїться зближення України з ЄС»). Оглядачі коментують причини, які змусили Україну відкласти підписання Угоди та сподіваються, що Україна у близькому майбутньому стане членом ЄС (П. Косинський, Т. Серветник «Асоціацію України з ЄС відклали принаймні на півроку»). Загалом, у відсотковому відношенні висвітлення проблем євроінтеграції України на сторінках тижневика становить 25 % усіх статей. Слід відмітити характер публікацій: він у своїй більшості позитивний – 15 %, публікацій з негативним змістом – 10 %.
Суттєву частину проблематики видання склала рубрика «Політична боротьба» (19 статей), яка наповнена, у першу чергу, інформацією про порушення судової справи проти опозиційних лідерів Ю. Тимошенко та Ю. Луценка. Аналітики, коментуючи ці події, висловлюють міркування, що саме через справу Ю. Тимошенко Україна втратила Угоду про асоціацію з ЄС (Л. Войцех «Президент з місією в Україні»). За спостереженнями оглядачів, справа Ю. Тимошенко трансформувалася у своєрідний «чинник Тимошенко», який спровокував міжнародну ізоляцію (Т. Серветник «Чи погрожувала Тимошенко слідчому»). «Річ Посполита» публікує також інтерв’ю лідерів української опозиції (Ю. Луценко «Прошу Польщу про допомогу»). Таким чином, для рубрики «Політична боротьба», яка склала 19 %, є характерною критика владних структур України (негативні відгуки – 13 %) та підтримка українських опозиціонерів (позитивні відгуки – 6 % ).
Слід також відзначити, що протягом вказаного періоду досить часто публікуються статті, які відносяться до рубрики «Політичні акції» (16 статей). Дані матеріали відображають події, які, у своїй більшості, зумовлені попередньою рубрикою. На сторінках тижневика представлено інформацію щодо акцій протесту з вимогою звільнення Ю. Тимошенко та інших політичних в’язнів (Т. Серветник «Прихильники Тимошенко не прощаються»). Тижневик критично поставився до звинувачення Президентом України В. Януковичем опонентів влади у підготовці збройних нападів на державні установи (П. Косинський «Янукович: опоненти влади готують збройні напади»). Загалом рубрика «Політичні акції» склала 16 % усіх статей, серед яких більшість негативних відгуків – 10 %, позитивних – 6 %.
Крім названих рубрик на сторінках газети аналізуються проблеми національної політики (15 статей), які склали 15 %. В основному журналісти порушували питання двомовності нашої держави, засуджуючи владні структури (негативні відгуки – 9 %) та підтримуючи розвиток національної самосвідомості й самовиявлення українського народу (позитивні відгуки – 5 %). 
Примітно, що крім висвітлення образу сучасної України тижневик торкається питань її історії (13 статей). Так, серед найпопулярніших тем слід назвати роковини Голодомору в Україні, діяльність УПА, вшанування пам’яті жертв катинської трагедії тощо (14 %). У підсумку, статті з «негативною» інформацією склали 4 %, з позитивною – 10 %.
Серед інших тем тижневика щодо України слід назвати наступні: НАТО, візовий режим, Верховна Рада України, вибори до Верховної Ради України, Конституційний суд, проблеми газопостачання, фінансова та соціальна політика, політична еліта, управління та кадри, українсько-російські відносини, культура та наука, туризм, Євро–2012 (12 статей). У своїй сукупності названі рубрики склали 11 %. Кількість позитивних і негативних відгуків щодо названих рубрик приблизно однакова (6 % і 5 %).
Протягом другого досліджуваного періоду (червень 2012 – червень 2013 рр.) у газеті «Річ Посполита» публікується більше статей про Україну (118 статей). Даний період означився виборами до Верховної Ради України та загостренням українсько-російських відносин у контексті газопостачання. Відповідно ця проблематика стала ключовою для видання.
Однією з центральних тем на шпальтах тижневика стало відображення виборів до Верховної Ради України (27 статей). Оглядачі активно висвітлюють підготовку та хід виборів, оприлюднення результатів волевиявлення, реакцію міжнародної спільноти, а також пропонують свої прогнози щодо подальшого розвитку ситуації на політичній арені України та її відносин із Заходом, передусім, з ЄС (І. Кравчук «Поляки становлять найбільшу групу спостерігачів за виборами в Україні»). У ряді публікацій автори засуджують фальсифікації на виборчих дільницях, в яких офіційно виграють кандидати від влади (П. Косинський «В Україні добре вже було. Молодь над Дніпром не вірить, що вибори в їх країні щось змінять»). Загальна кількість публікацій даної рубрики склала 23 %, з них: 16 % мають переважно негативний зміст і лише 7 % – позитивний.
Означений період ознаменувався посиленням російських лідерських амбіцій щодо України і ці питання, звісно, відобразились на тематиці публікацій (24 статті). Росією здійснювалися масштабні заходи із запобігання підписанню Україною Угоди про асоціацію з ЄС, що, зокрема відбилося на «газових переговорах» двох країн і актуалізувало рубрику «Проблеми газопостачання» (П. Косинський «Москва тисне на Київ»). На шпальтах видання друкують статті, у яких засуджується прагнення Москви йти на поступки щодо ціни на газ для Києва лише в обмін на вступ України до Митного союзу (П. Малиновський «Дешевший газ для України в обмін на співпрацю з Росією»). Оглядачі підтримують Україну у пошуках альтернативного газопостачання (І. Трусевич «Україна видобуває газ у Чорному морі»). У сукупності дана рубрика склала 20 % усіх публікацій, з них: негативних – 11 %, позитивних – 9 %.
Інтенсивно обговорюваною на шпальтах тижневика можна назвати рубрику «Українсько-російські відносини» (21 стаття). Серед проблематики рубрики слід виокремити територіальні питання та економічні протистояння (Т. Серветник, В. Лоренс «Російські бази дорожчають»). Польська газета відзначає, що Росія як у сфері політики, так і економіки прагне змусити Україну відмовитися від європейського шляху розвитку (І. Кравчук «Спиною до Києва»). На сторінках газети аналітики коментують українсько-російські відносин у контексті пошуку Росією політиків, які будуть успішно лобіювати інтереси Кремля в Україні (Т. Серветник «Український фаворит Путіна»). Як свідчить проведений аналіз, рубрика «Українсько-російські відносини» складає 19 %, з них: «негативна» інформація – 11 %, позитивна – 8 %.
Примітно, що тижневик продовжує приділяти увагу питанням євроінтеграції України (17 статей). Коментуючи відносини України і ЄС, автори видання зазначають, що ЄС не може підписати Угоду про асоціацію з державою, яка «добровільно позбавляється своєї незалежності, і рішення про зовнішньоторговельну політику якої приймає хтось інший» (І. Кравчук «Незалежність України є умовою Угоди про асоціацію з ЄС»). У той же час, у ряді публікацій звучать обнадійливі коментарі щодо шансів України підписати Угоду про асоціацію з ЄС, незважаючи на те, що арешт Ю. Тимошенко та останні парламентські вибори зробили прохолодними стосунки Брюсселя та Києва (П. Косинський «Компроміс по Україні»). Публікації даної рубрики склали 14 %, з яких: негативний зміст мають – 6 %, позитивний – 8 %.
На шпальтах тижневика активно обговорюються проблеми національної політики (15 статей). У ряді публікацій автори засуджують депутатів українського парламенту, які не хочуть використовувати державну українську мову і говорять тільки російською. Оглядачі підтримують пропозиції опозиціонерів щодо розробки законопроекту про заборону використання російської мови в громадських установах. Видання намагається розібратися скільки поляків насправді проживає на території України і які у них існують проблеми. Загалом рубрика «Національна політика» склала 13 %, з них: 9 % – з негативним змістом  і 4 %  – з позитивним.
Серед інших проблем, висвітлених на сторінках тижневика, слід виокремити: міжнародна політика, економічний розвиток, сільське господарство, фінансова політика, візовий режим, проблеми ЧАЕС, надзвичайні події, імідж країни, історія, культура та наука (13 статей). У цілому відсотковий показник представлення названих рубрик склав 11 %, серед них: негативних – 6 %, позитивних – 5 %.
Слід констатувати, що кількість публікацій про Україну протягом третього досліджуваного періоду (червень 2013 – червень 2014 рр.) значно зросла (128 статей). Серед активно обговорюваних тем видання  можна назвати питання євроінтеграції України, у рамках якого актуалізується проблема українсько-російських відносин. Автори газети коментують події Євромайдану, викликані відмовою України підписати Угоду про асоціацію з ЄС, анексію Криму Росією та прояви сепаратизму на сході України. 
Тижневик продовжує висвітлювати проблеми, які стоять на шляху євроінтеграції України (31 стаття). Видання підтримує ЄС та критикує український уряд (О. Кваснєвський «Союз не зробив жодної помилки. Україна повинна хотіти бути зрілою до інтеграції»). Автори більшості публікацій наголошують, що українське суспільство протягом багатьох років виступає за європейську інтеграцію, але на цьому шлях є ряд суттєвих проблем (Д. Білецький «Тимошенко є найбільшою проблемою», М. Мікульська «Нові санкції проти Росії? Переговори тривають»). Як свідчать результати дослідження, рубрика «Європейський Союз» є найбільш представленою у газеті за даний період і становить 24 %, з яких: 15 % – з негативним змістом, 9 % – з позитивним.
У центрі обговорення газети «Річ Посполита» залишаються і проблеми українсько-російських відносин, які на той час загострилися у зв’язку з анексією Криму та проявами сепаратизму на Сході України (28 статей). Тижневик активно виступає проти пропозиції Москви зняти обмеження, які раніше були накладені на українських виробників в обмін на відмову Києва від Угоди про асоціацію з ЄС (Р. Совсун «Російська «морквинка» для України»). Автори статей, у своїй більшості, засуджують анексію Криму та порушення українських кордонів (В. Гурецький «За прикладом Криму Путін може анексувати частину Казахстану»). Оглядачі видання наголошують на реальній загрозі військового вторгнення Росії в Україну і висловлюють підтримку українському народу у зв’язку з проросійськими сепаратистськими операціями на сході України (М. Міхалак «Україна: паспортний контроль на кордоні з Донбасом»). Загалом даній рубриці присвячено 21 % публікацій, з них: позитивні – 16 %, негативні – 5 %.
На сторінках видання аналізується складний перебіг політичних подій довкола України у рубриці «Політична боротьба» (20 статей). Центральне місце було відведене подіям Євромайдану. У ряді публікацій звучить засудження українського уряду щодо відмови від підписання Угоди про вступ до ЄС (Д. Білецький «Президент розв’язує Майдан»). Тижневик друкує інтерв’ю українських урядовців (А. Яценюк «Вибір між цінностями»), партійних лідерів (В. Кличко «Українці не хочуть більше чекати»), а також опозиціонерів (Ю. Тимошенко «Ніхто не пропонував мені виїзд за кордон»). У процесі контент-аналізу було помічено, що дана рубрика складає 16 %, з яких: негативні відгуки склали 7 %, позитивні – 9 %.
У висвітленні проблематики Євромайдану рубрика «Політичні акції» перегукується з попередньою (18 статей). У більшості статей відчувається підтримка українського народу у його прагненні європейського майбутнього (П. Малиновський «Десятки тисяч людей на протестах у Києві», Т. Пічел «Український Євромайдан. Нова Солідарність?»). На сторінках тижневика друкують коментарі польських політиків щодо Євромайдану (О. Кваснєвський «Прихильники інтеграції з ЄС мають бути рішучими»). Якщо говорити про дану рубрику в контексті її представлення на сторінках видання, то за досліджуваний період вона склала 14 %. Як і попередня, дана рубрика відрізняється однаковою кількістю позитивних (7 %) та негативних (7 %) відгуків.
Рубрика «Проблеми газопостачання» залишається актуальною для видання у зв’язку з тим, що російська влада розпочала третю газову війну проти України. У ряді публікацій звучать негативні відгуки на діяльність українського уряду щодо припинення Україною відбору польського газу (І. Трусевич «Україна більше не купує газ у Європі») та прийняття меморандуму про реверс газу в Україну із Словаччини в обхід Польщі (А. Лакома «Авантюра з меморандумом»). Підтримують оглядачі видання початок переговорів України і Польщі про добудівництво українського магістрального нафтопроводу «Одеса-Броди» (А. Лакома «Польща дала другий шанс ідеї реверсу нафти в Україну через "Одеса-Броди"»). Дана рубрика представлена у 16 статтях, що склало 13 %, з них: з негативним змістом – 9 %, з позитивним – 4 %.
Серед інших рубрик, представлених на шпальтах газети, слід виокремити наступні: міжнародна політика, міжнародне економічне співробітництво, поширення терористичних дій та сепаратистських проявів на території України, реакція міжнародної спільноти на події в Україні, фінансова політика, реакція влади Росії на ситуацію в Україні (15 статей). Відсоток цих рубрик у виданні за вказаний період склав 12 %, з яких більшість носить позитивний характер – 7 %, негативний – 5 %.
Підсумовуючи результати проведеного контент-аналізу щодо представлення української тематики на сторінках польського видання «Річ Посполита» за період з червня 2011 р. по червень 2014 р., слід сказати, що розміщення повідомлень щодо України у виданні є неоднорідним: якщо певний період часу кількість повідомлень про Україну була незначною (перший період – 97 статей), то згодом прослідковується тенденція до їх збільшення приблизно  на 29 % (третій період – 128 статей). Зумовлено це, насамперед, тими подіями, що відбувалися у нашій державі, а також змінами в міжнародних відносинах та тією роллю, яку відігравала в них Україна. Так, збільшення повідомлень про Україну відбувається в кінці 2013 р., після чого помітним стає сталий інтерес до нашої країни на сторінках польського тижневика. Найбільша увага приділяється політичному життю держави, а також міжнародним відносинам України. Повідомлення щодо економічного розвитку подаються в контексті політичного життя країни. А спортивні події та культурно-науковий розвиток держави освітлюються лише в період великих спортивних змагань (Євро–2012), або приурочені до певних культурних подій чи візитів.
Аналіз публікацій дозволяє констатувати, що провідною темою у висвітленні виданням є рубрика «Європейський Союз» (23 %). Серед інших найбільш представлених рубрик слід виокремити українсько-російські відносини (14 %) та проблеми газопостачання (13 %), які тематично пов’язані між собою. Тематика виборів до Верховної Ради України є домінуючою у досліджуваних номерах за червень 2012 – червень 2013 рр. У газеті досить докладно висвітлюються проблеми політичної боротьби (11 %) та політичні акції (10 %), які тісно переплітаються і наскрізно проходять через увесь досліджуваний період. Газетою всебічно розкриваються питання історії (6 %) та проблеми національної політики (5 %). Інші рубрики склали 16 %, серед яких слід виокремити проблематику пов’язану з міжнародною політикою, міжнародним економічним співробітництвом, економічним становищем, фінансовою та соціальною політикою, культурою, наукою, туризмом, спортом та ін. (Діаграма 1).
 Діаграма 1. Тематика публікацій тижневика «Річ Посполита» за червень 2011 – червень 2014 рр.

Аналізуючи характер відображених у виданні процесів розвитку України за вказаний період, треба, насамперед, обумовити специфіку роботи журналістів, яка полягає в тому, що переважно зацікавлення викликають події з негативним забарвленням – відмова України підписати Угоду про асоціацію з ЄС, політичні, економічні, фінансові кризи тощо. Отож, більшість матеріалів, опублікованих у газеті на тему України, переважно має критичний зміст (61 %). Аналіз даних показує, що 39 % інформації подано у позитивному ключі, які в основному стосуються питань історії, акцій протесту періоду Євромайдану тощо. Результати дослідження показали, що більшість негативних відгуків зафіксовано у другому досліджуваному періоді (червень 2012 – червень 2013 рр.) і пов’язані вони, насамперед, з критикою владних структур України щодо фальсифікацій на виборах до Верховної Ради України. Чимала частка позитивних характеристик припадає на перший період (червень 2011 – червень 2012 рр.), коли Україна була налаштована підписати Угоду про асоціацію з ЄС.
Висновки. Проведений контент-аналіз публікацій польського тижневика «Річ Посполита», який є джерелом формування інформаційно-бібліографічного бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси», дозволяє зробити наступні висновки. Про Україну та польсько-українські стосунки тижневик пише постійно: за період з червня 2011 р. по червень 2014 р. проблеми України були висвітлені у 343 публікаціях. Можна помітити динаміку збільшення повідомлень про Україну за досліджуваний період, що зумовлено тими подіями, які відбувалися у нашій державі, а також змінами в міжнародних відносинах та тією роллю, яку відігравала в них Україна. Аналіз даних показує, що більшість матеріалів, опублікованих у газеті на тему України, переважно має критичний зміст (61 %) і пов’язані вони, насамперед, з критикою владних структур. У позитивному ключі подано 39 % інформації, яка в основному стосується питань історії, акцій протесту періоду Євромайдану тощо.
Таким чином, слід констатувати, що «Річ Посполита» – це одне з якісних польських видань, яке впливає не лише на формування громадської думки, але й на процес прийняття рішень представниками різних щаблів польської влади. Сьогодні наша держава має імідж прозахідної країни, який підтримується проаналізованим нами виданням. «Річ Посполита» подає оперативну, всебічну та незаангажовану інформацію про міжнародне становище, суспільно-політичне, економічне та культурне життя сучасної України. Матеріали газети характеризуються глибоким розумінням фактів, серйозним аналізом ситуації в Україні, а також можливістю журналістів висловлювати власні думки та давати експертні оцінки подіям. Проведений контент-аналіз підтвердив думку про те, що моніторинг цього видання зумовлює повноту та актуальність інформаційного наповнення бюлетеня «Україна у відгуках зарубіжної преси». Проведене контент-аналітичне дослідження у цілому дозволило зробити висновки, які уможливлюють подальше вивчення запропонованої проблеми. 
Список використаних джерел
1.	Танатар Н. В. Контент-аналіз як дослідницький інструментарій [Текст] / Н. В. Танатар, А. Г. Федорчук // Бібліотекознавство. Документознавство. Інформологія. – 2007. – № 2. – С. 75–80.
2.	Федорчук А. Г. Создание библиотечных информационных ресурсов на основе мониторинга содержания публикаций в сети Интернет / А. Г. Федорчук [Текст] // Библиотеки национальных академий наук: проблемы функционирования, тенденции развития. – 2013. – Вып. 11. – С. 135–148.
3.	Україна у відгуках зарубіжної преси [Електронний ресурс]. – Режим доступу: http://nbuviap.gov.ua/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=114&Itemid=452. – Назва з екрана.
4.	Rzeczpospolita [Electronic resource]. – Mode of access: http://www4.rp.pl/. – Title from the screen.
Svetlana Polovyk,
V. I. Vernadsky National Library of Ukraine
CONTENT ANALYSIS OF THE POLISH EDITION OF «RZECZPOSPOLITA» (RZECZPOSPOLITA) AS SOURCES OF INFORMATION BIBLIOGRAPHY BULLETIN «UKRAINE IN A REVIEW OF THE FOREIGN PRESS»
It carried out a content analysis of the publications of the Polish newspaper «Rzeczpospolita» as a source of formation of information-bibliographic bulletin «Ukraine in a review of the foreign press» the Fund of the Presidents of Ukraine of the Vernadsky National Library of Ukraine. Studied the issues and dynamics of the pages of the weekly newspaper of highlight positive and negative aspects of the image of Ukraine abroad.
Keywords: content-analysis, «Rzeczpospolita», column, European Union, ukrainian-russian relations.
Светлана Полевик,
канд. наук по соц. коммуникациям, мл. наук. сотр. Фонда Президентов Украины Национальной библиотеки Украины имени В. И. Вернадского
КОНТЕНТ-АНАЛИЗ ПОЛЬСКОГО ИЗДАНИЯ «РЕЧЬ ПОСПОЛИТА» (RZECZPOSPOLITA) КАК ИСТОЧНИКА ФОРМИРОВАНИЯ ИНФОРМАЦИОННО-БИБЛИОГРАФИЧЕСКОГО БЮЛЛЕТЕНЯ «УКРАИНА В ОТЗЫВАХ ЗАРУБЕЖНОЙ ПРЕССЫ»
Осуществлен контент-анализ публикаций польского издания «Речь Посполита» как источника формирования информационно-библиографического бюллетеня «Украина в отзывах зарубежной прессы» Фонда Президентов Украины Национальной библиотеки Украины имени В. И. Вернадского. Исследована проблематика и динамика освещения на страницах еженедельника положительных и отрицательных сторон имиджа Украины за рубежом.
Ключевые слова: контент-анализ, «Речь Посполита», рубрика, Европейский Союз, украино-российские отношения.